Posek laškega topola na Trgu generala Maistra | ![vodoravna delilna črta](images/space.gif) |
Po letu 1950 je bilo več dreves jagneda zasajenih na takrat imenovanem »Parku na Leninovem trgu« ob preureditvi parka v današnjo podobo. V tem obdobju je obstoječe drevo jagneda zraslo v visoko in mogočno drevo z obsegom 433 cm oz. 138 cm premera. Ker gre za izredno markantno drevo in so številni Mariborčani navezani nanj, je potrebno poudariti, da gre za relativno kratkoživo drevesno vrsto, z že razvitimi končnimi dimenzijami in ga je potrebno zaradi varnosti posekati.
Drevo je bilo obravnavano v času vseh rednih letnih pregledov stanja lesnatih rastlin na območju mariborskih parkov, v okviru priprave letnih načrtov vzdrževalnih del. Zaradi samozrušitve bližnjega drevesa enake vrste, jagneda na območju Trga generala Maistra leta 2007, se je to drevo večkrat dodatno obravnavalo. S strani lastnika (MOM) je bila v začetku leta 2011 izražena skrb ob morebitni zrušitvi drevesa, zato se je drevo ponovno temeljito pregledalo. Izdelalo se je arboristično mnenje s podanima dvema predlogoma za vzdrževalne ukrepe.
O nameri po odstranitvi se je s strani lastnika vložila vloga na oba soglasodajalca, Zavod RS za varstvo narave (ZRSVN) in Zavod za varstvo kulturne dediščine Slovenije (ZVKDS). Sektor za komunalo in promet je pridobil strokovno mnenje - soglasje ZRSVN in kulturnovarstvene pogoje ter soglasje ZVKDS. Zavoda sta kot pogoj za odstranitev obstoječega drevesa navedla zasaditev novega, vendar ZRSVN navaja, da v za to primernem času (jeseni ali spomladi). Ker Sektor za urejanje prostora pripravlja celostni načrt parka, bo zasaditev novega drevesa vključena v ta načrt.
Zavedamo se, da drevesa v mestu opravljajo številne pozitivne funkcije: hladijo ozračje, filtrirajo in čistijo zrak, absorbirajo hrup, proizvajajo kisik, prestrezajo sončno sevanje, služijo kot kulisa pred neljubimi pogledi in nudijo zadovoljstvo mimoidočim s svojo prisotnostjo in videzom.
Ker je odstranitev drevesa drastičen in za drevo končen predlog, so bili glavni razlogi za izbiro tega ukrepa za drevo jagneda na Trgu generala Maistra predvsem relativna kratkoživost drevesne vrste, že razvite dimenzije drevesa, lokacija rasti, izreden dogodek v preteklosti ob zrušitvi enake drevesne vrste na isti lokaciji in potencialna nevarnost, ki jo lahko predstavlja zlom celotnega drevesa ali večjega dela drevesa za svojo okolico ob sunkovitem ali vrtinčastem vetru v zadnjih nekaj letih.
Jagned ali laški topol (Populus nigra »Italica«) je ozko stebrasta, do 40 m visoka sorta črnega topola z nekoliko manjšimi listi. Je hitrorastoča vrsta, v mladosti raste nekoliko počasneje kot beli topol in trepetlika, kasneje pa ju v rasti dohiti. Veje na starem drevesu postanejo krhke in se rade lomijo v vetru. Spada med drevesne vrste s krajšo življenjsko dobo. Drevo prihaja iz jugozahodne Azije, verjetno iz Afganistana ali Turkmenije, morda celo iz Perzije izvirajoč moški klon, ki so ga pozneje prinesli v Italijo. Kot okras je zaradi elegantne rasti še posebej priljubljen, saj s svojo obliko nadomešča cipreso tam, kjer je podnebje zanjo preostro. Jagned sadijo v mestih kot skupine, v drevoredih ali posamezno in tudi ob kanalih, ponekod kot zaščito proti vetru ali kot strelovod ob kmetijah.
Za Mestno občino Maribor pripravila:
Tanja Grmovšek
certificiran arborist z opravljenim mednarodnim strokovnim izpitom; ML-0333A
ISA True Professional of Arboriculture Award Winner 2010
|